<html><head><meta name="color-scheme" content="light dark"></head><body><pre style="word-wrap: break-word; white-space: pre-wrap;">%%
%% `huaz.tex' documentation of the huaz package
%%
%% Copyright 2022-2024 by Tibor TĂłmĂˇcs
%%
%% This work may be distributed and/or modified under the
%% conditions of the LaTeX Project Public License, either version 1.3
%% of this license or (at your option) any later version.
%% The latest version of this license is in
%%   http://www.latex-project.org/lppl.txt
%% and version 1.3 or later is part of all distributions of LaTeX
%% version 2005/12/01 or later.
%%
%% This work has the LPPL maintenance status `maintained'.
%%
%% The Current Maintainer of this work is Tibor TĂłmĂˇcs.
%%
\documentclass[12pt]{article}
\usepackage[a4paper,top=1in,bottom=1in]{geometry}
\usepackage{listings,xcolor,lmodern,xurl,multicol}
\usepackage[T1]{fontenc}
\PassOptionsToPackage{
  defaults=hu-min,
  labelitems=unchanged,
  }{magyar.ldf}
\usepackage[english,magyar]{babel}
\usepackage[
  pdfstartview=FitH,
  colorlinks,
  allcolors=purple,
  bookmarksnumbered,
  bookmarksopen,
  ]{hyperref}
\usepackage{upquote}

\setlength{\parindent}{0pt}
\setlength{\parskip}{6pt}

\def\codefont{\usefont{T1}{pcrs}{m}{n}}

\lstset{literate={&lt;}{{$\langle$}}1{&gt;}{{$\rangle$}}1
  {Ĺ±}{{\H u}}1{Ă¶}{{\"o}}1{Ĺ‘}{{\H o}}1{ĂĽ}{{\"u}}1
  {Ăł}{{\'o}}1{Ă©}{{\'e}}1{Ăˇ}{{\'a}}1{Ă­}{{\'i}}1}

\lstnewenvironment{examplelst}{%
  \lstset{
    aboveskip=\bigskipamount,
    basicstyle=\color{blue!70!black}\small\codefont,
    backgroundcolor=\color{black!3},
    rulecolor=\color{black!15},
    frame=trbl,
    framesep=5pt,
    columns=fullflexible,
    xleftmargin=5.4pt,
    xrightmargin=5.4pt, 
    keepspaces}}{}

\newcommand{\huazcmd}{\hspace*{-15mm}%
  \lstinline[
    delim={[is][\color{teal}\normalfont\small\sffamily]{!}{!}},
    basicstyle=\color{magenta}\normalfont\small\codefont,
    columns=fullflexible,
    keepspaces]}

\newcommand{\code}{%
  \lstinline[
    delim={[is][\color{teal}\normalfont\small\sffamily]{!}{!}},
    basicstyle=\normalfont\small\codefont,
    columns=fullflexible,
    keepspaces]}

\makeatletter
\def\@oddfoot{\hfill\textsf{\color{gray}\thepage}\hfill}
\def\@evenfoot{\@oddfoot}
\def\ps@plain{\def\@oddfoot{\hfill\textsf{\color{gray}\thepage}\hfill}}
\makeatother

\definecolor{hured}{RGB}{207,36,54}
\definecolor{hugreen}{RGB}{69,113,79}
\usepackage{contour}
\def\huazlogo{%
  {\contourlength{.8pt}\Huge
  \sbox0{\contour{black!30}{\Huge\bfseries\sffamily\color{white}HUAZ}}%
  \mbox{}%
  \lower-\dimeval{2\ht0/3}%
  \rlap{{\color{hured}\rule{\wd0}{\dimeval{\ht0/3}}}}%
  {\color{hugreen}\rule{\wd0}{\dimeval{\ht0/3}}}%
  \llap{\usebox0}}}

\def\huaz{\textbf{\sffamily hu\itshape\color{gray}az}}

\def\labelenumi{\textbf{\theenumi.}}

\def\huqq#1{,,{\color{gray}#1}''}

\def\paragraph#1{\par\bigskip\textbf{#1.}}

\begin{document}

\title{\huazlogo\\ The \huaz\ package\\{\large v2.1 (2024/05/05)}}
\author{Tibor TĂłmĂˇcs\\
  {\normalsize\href{email:tomacs.tibor@gmail.com}{\nolinkurl{tomacs.tibor@gmail.com}}}}
\date{}
\maketitle

\begin{otherlanguage}{english}
\begin{abstract}
There are two definite articles in Hungarian, ``a'' and ``az'', depending on the first sound of the word that follows. If the word begins with a vowel sound, the definite article is ``az'', otherwise it is ``a''.

The \huaz\ package helps the user to automatically insert the correct definite article for cross-references and other commands containing text.
This way, if the number or text changes, the definite articles will change accordingly.

The documentation of the \huaz\ package is in Hungarian, as it is assumed that only Hungarian-speaking users are interested.
\end{abstract}
\end{otherlanguage}

\section{BevezetĂ©s}

A magyar nyelvben a hatĂˇrozott nĂ©velĹ‘ egy szĂł elĹ‘tt aszerint \huqq{a} vagy \huqq{az}, hogy a szĂł kiejtve mĂˇssalhangzĂłval vagy magĂˇnhangzĂłval kezdĹ‘dik.
PĂ©ldĂˇul \huqq{a szĂ©k} vagy \huqq{az asztal}.
Ez egyszerĹ± szabĂˇly, de Ă­rĂˇsban Ă¶sszetett vizsgĂˇlatot igĂ©nyel.
Itt felsorolunk nĂ©hĂˇny nehĂ©zsĂ©get:

\begin{itemize}
\item
Ha oldalszĂˇmra akarunk hivatkozni, akkor a \code|\pageref| parancsot szoktuk hasznĂˇlni.
Ha ez elĂ© kell hatĂˇrozott nĂ©velĹ‘t rakni, akkor nem mindegy, hogy mi az oldalszĂˇm.
PĂ©ldĂˇul \huqq{az~1.~oldal}, \huqq{a~2.~oldal}, \huqq{az~5.~oldal}, \huqq{a~10.~oldal}.
ĂŤgy egyĂˇltalĂˇn nem biztos, hogy az ,,\code|a \pageref{!&lt;kulcs&gt;!}|'' kĂłd megfelelĹ‘ eredmĂ©nyt ad.
HasonlĂł a problĂ©ma minden kereszthivatkozĂˇs esetĂ©n (\code|\ref|, \code|\pageref|, \code|\eqref|, \code|\cite|).

\item
Az is fontos, hogy egy kifejezĂ©s rĂłmai szĂˇm vagy sem.
PĂ©ldĂˇul \huqq{az~V.~fejezet}, ha V rĂłmai szĂˇm, azaz 5 a jelentĂ©se.
Ugyanakkor \huqq{a~V.~fejezet}, ha V betĹ±t jelĂ¶l vagy alfanumerikus szĂˇm esetĂ©n a 22 Ă©rtĂ©ket (V az angol ĂˇbĂ©cĂ©ben a 22.~betĹ±).

\item
NĂ©hĂˇny mĂˇssalhangzĂł speciĂˇlis tulajdonsĂˇgĂş.
PĂ©ldĂˇul \huqq{a Magyar KĂ¶zlĂ¶ny} de \huqq{az M betĹ±}; \huqq{a NyugdĂ­jfolyĂłsĂ­tĂł IgazgatĂłsĂˇg} de \huqq{az Ny betĹ±}; stb.
\end{itemize}

ElĹ‘szĂ¶r megemlĂ­tĂĽnk kĂ©t eddigi megoldĂˇst a hatĂˇrozott nĂ©velĹ‘k automatikus kezelĂ©sĂ©re, kiemelve azok hibĂˇit Ă©s hiĂˇnyossĂˇgait.

\subsection{A \texttt{magyar.ldf}}

Egyik lehetĹ‘sĂ©g a \code{babel} csomag \code{magyar} opciĂłjĂˇt beĂˇllĂ­tĂł \code{magyar.ldf} fĂˇjl hasznĂˇlata.
Ennek teljes dokumentĂˇciĂłja elĂ©rhetĹ‘ innen: \url{https://math.bme.hu/latex/magyarldf-doc.pdf}. 

Az ebben definiĂˇlt \code|\az|, \code|\aref|, \code|\apageref|, \code|\acite|, stb.~parancsok alapvetĹ‘en jĂłl hasznĂˇlhatĂłak, de van nĂ©hĂˇny fontos hiba, melyek a \huaz\ csomag megĂ­rĂˇsĂˇt motivĂˇltĂˇk:

\begin{itemize}
\item
Az \code|\eqref| parancsnak nincs nĂ©velĹ‘s verziĂłja.
Helyette az \code|\aref({!&lt;kulcs&gt;!})| hasznĂˇlhatĂł, de ez dĹ‘lt betĹ±s kĂ¶rnyezetben nem ĂˇllĂł betĹ±s eredmĂ©nyt ad, mint az \code|\eqref| esetĂ©ben.
MĂˇsik lehetĹ‘sĂ©g, ami ezt a problĂ©mĂˇt megoldja, az \code|\az{\eqref{!&lt;kulcs&gt;!}}| parancs.
Ugyanakkor egyik megoldĂˇs sem kezeli a rĂłmai szĂˇmozĂˇsĂş vagy a \code|\tag| paranccsal cĂ­mkĂ©zett egyenleteket.

\item
Az \code|\az{\ref{!&lt;kulcs&gt;!}}| Ă©s \code|\az{\pageref{!&lt;kulcs&gt;!}}| nem kezeli a rĂłmai szĂˇmozĂˇsĂş hivatkozĂˇsokat. 

\item 
Az elĹ‘zĹ‘ hiba akkor is fennĂˇll, amikor az \code|\az| parancsban egy rĂłmai szĂˇmmal kezdĹ‘dĹ‘ szĂ¶veg van.
PĂ©ldĂˇul \code|\az{V.~osztĂˇly}| eredmĂ©nye \huqq{a V.~osztĂˇly}.

\item
Amennyiben nem kereszthivatkozĂˇshoz, hanem egy szĂ¶veghez, vagy valamilyen szĂ¶veget tĂˇrolĂł parancshoz kell automatikus nĂ©velĹ‘, akkor az Ă©kezetes betĹ±ket \texttt{UTF-8} kĂłdolĂˇs esetĂ©n rosszul detektĂˇlja, mivel azok nem egy, hanem tĂ¶bb bĂˇjton vannak kĂłdolva, amit a \code{magyar.ldf} nem vesz figyelembe.
EzĂ©rt pĂ©ldĂˇul \code|\az{Ăˇgy}| eredmĂ©nye \huqq{a Ăˇgy}, mert nem betĹ±kĂ©nt Ă©rzĂ©keli az \huqq{Ăˇ} betĹ±t, Ă­gy azt sem tudja, hogy ez magĂˇnhangzĂł.
MeglepĹ‘ mĂłdon \code|\az{szĂˇz}| eredmĂ©nye \huqq{az szĂˇz} is rossz.
Ennek oka, hogy szĂˇmĂˇra az \huqq{Ăˇ} nem betĹ±, ezĂ©rt az \huqq{sz} betĹ±t kĂĽlĂ¶nĂˇllĂłnak tekinti, ami elĂ© valĂłban \huqq{az} kell.

\item
PĂ©ldĂˇul \code|\az{\textbf{N betĹ±}}| esetĂ©n a \code|\textbf| parancs megzavarja a szĂł betĹ±inek detektĂˇlĂˇsĂˇt, Ă­gy a nĂ©velĹ‘ helytelenĂĽl \huqq{a} lesz.
\end{itemize}

\subsection{A \texttt{nevelok} csomag}

A \code{nevelok} csomag szintĂ©n a hatĂˇrozott nĂ©velĹ‘k automatikus beillesztĂ©sĂ©hez kĂ©szĂĽlt.
Nem kezeli az Ă©kezetes betĹ±k semmilyen formĂˇjĂˇt Ă©s sok esetben ad kereszthivatkozĂˇsoknĂˇl rossz nĂ©velĹ‘t, ugyanis kĂ¶zvetlenĂĽl a \code|\ref| Ă©s \code|\pageref| parancsokat vizsgĂˇlja, amelyek nem kifejthetĹ‘ek. 
EzĂ©rt ennek a csomagnak a jelenlegi verziĂłjĂˇt nem szabad hasznĂˇlni!

\subsection{A \texorpdfstring{\huaz}{huaz} csomag cĂ©lja Ă©s mĹ±kĂ¶dĂ©se}

A \huaz\ csomag segĂ­ti a felhasznĂˇlĂłt abban, hogy a kereszthivatkozĂˇsokhoz Ă©s szĂ¶veget tartalmazĂł parancsokhoz automatikusan beszĂşrja a megfelelĹ‘ hatĂˇrozott nĂ©velĹ‘t.
ĂŤgy ha ezek vĂˇltoznak, akkor a hatĂˇrozott nĂ©velĹ‘k is megfelelĹ‘en vĂˇltoznak. 

Fontos cĂ©l volt ezt Ăşgy megtenni, hogy a \code{magyar.ldf} Ă©s a \code{nevelok.sty} hibĂˇit Ă©s hiĂˇnyossĂˇgait korrigĂˇlja illetve pĂłtolja.

A \huaz\ csomag a kĂ¶vetkezĹ‘ esetekben illeszt az adott szĂ¶veg elĂ© \huqq{az} nĂ©velĹ‘t:

\begin{enumerate}
\item
Az elsĹ‘ betĹ± magĂˇnhangzĂł (legyen az kis- vagy nagybetĹ±, Ă©kezetes vagy sem, magyar vagy sem, \texttt{UTF-8}, \texttt{ISO-8859-2} karakterrel vagy Ă©kezet paranccsal megadva).

\item
Az elsĹ‘ betĹ± olyan kis vagy nagy mĂˇssalhangzĂł, amit Ă¶nmagĂˇban kiejtve magĂˇnhangzĂłval kezdĂĽnk (pĂ©ldĂˇul F, L, M, stb.) mĂ­g a mĂˇsodik karakter (ha van) nem betĹ±, hanem szĂˇm, Ă­rĂˇsjel vagy szĂłkĂ¶z.
PĂ©ldĂˇul \huqq{M-10}.
Ide soroltunk nĂ©hĂˇny nem magyar Ă©kezetes mĂˇssalhangzĂłt is.
PĂ©ldĂˇul \huqq{Ĺ‡.1}.

\item
Az elsĹ‘ kĂ©t karakter egy olyan kis vagy nagy kĂ©tjegyĹ± mĂˇssalhangzĂł, amit Ă¶nmagĂˇban kiejtve magĂˇnhangzĂłval kezdĂĽnk (pĂ©ldĂˇul NY, LY, SZ, stb.) mĂ­g a harmadik karakter (ha van) nem betĹ±, hanem szĂˇm, Ă­rĂˇsjel vagy szĂłkĂ¶z.
PĂ©ldĂˇul \huqq{SZ betĹ±}.

\item
Az elsĹ‘ karakter 5.

\item
1, 4, 7 vagy 10 jegyĹ± szĂˇmmal kezdĹ‘dik Ă©s az elsĹ‘ szĂˇmjegy 1 (egy, ezer, egymilliĂł, egymilliĂˇrd).
\end{enumerate}

Ha a szĂł elejĂ©n talĂˇlhatĂł karakterek rĂłmai szĂˇmkĂ©nt is Ă©rtelmezhetĹ‘ek, akkor megvĂˇlaszthatĂł, hogy azt konvertĂˇlja arab szĂˇmra Ă©s a nĂ©velĹ‘t ahhoz hatĂˇrozza meg vagy sem. PĂ©ldĂˇul \huqq{V. emelet} esetĂ©n.

\section{A \texorpdfstring{\huaz}{huaz} csomag hasznĂˇlata}

A \huaz\ csomagot a szokott mĂłdon kell betĂ¶lteni:

\huazcmd|\usepackage{huaz}|

Kompatibilis a \code{latex}, \code{pdflatex}, \code{xelatex} Ă©s \code{lualatex} fordĂ­tĂłkkal is.
A \code{latex} Ă©s \code{pdflatex} fordĂ­tĂłval a kĂ¶vetkezĹ‘ betĂ¶ltĂ©s megfelelĹ‘:

\begin{examplelst}
\documentclass{article}
\usepackage[T1]{fontenc}
\PassOptionsToPackage{defaults=hu-min}{magyar.ldf}
\usepackage[magyar]{babel}
\usepackage{huaz}
\begin{document}
 ...
\end{document}
\end{examplelst}

Az Ă©kezetes betĹ±ket \texttt{UTF-8} (\code{utf8}) Ă©s \texttt{ISO-8859-2} (\code{latin2}) kĂłdolĂˇsĂş forrĂˇsfĂˇjl esetĂ©n, illetve Ă©kezet parancsokkal (\code|\'|, \code|\"|, \code|\H|, stb.) is jĂłl kezeli.

A \code{hyperref} csomaggal is kompatibilis, Ă­gy az is betĂ¶lthetĹ‘ a \huaz\ mellĂ©.

A \code{magyar.ldf} \code{defaults=hu-min} opciĂłja bekapcsol nĂ©hĂˇny olyan opciĂłt is, amely elĂ©rhetĹ‘vĂ© teszi a sajĂˇt automatikus nĂ©velĹ‘parancsait.
Ha ezeket a \huaz\ csomag hasznĂˇlata esetĂ©n ki akarja kapcsolni, akkor a
\begin{examplelst}
\PassOptionsToPackage{defaults=hu-min}{magyar.ldf}
\end{examplelst}
sor helyett hasznĂˇlja a kĂ¶vetkezĹ‘t:
\begin{examplelst}
\PassOptionsToPackage{
  defaults=hu-min,
  az=no,
  shortrefcmds=no,
  hunnewlabel=no
  }{magyar.ldf}
\end{examplelst}
Ezt nem kell feltĂ©tlenĂĽl megtenni, mert a \huaz\ csomag ĂˇtdefiniĂˇlja a \code{magyar.ldf} nĂ©velĹ‘parancsait fĂĽggetlenĂĽl attĂłl, hogy a \code{babel} elĹ‘tt vagy utĂˇn tĂ¶ltĂ¶tte be.

A \code{xelatex} Ă©s \code{lualatex} fordĂ­tĂłk esetĂ©n \code{babel} helyett a
\begin{examplelst}
\usepackage{polyglossia}
\setdefaultlanguage{hungarian}
\end{examplelst}
is hasznĂˇlhatĂł.

A \huaz\ csomag felhasznĂˇlja az \code{xstring}, \code{refcount} Ă©s \code{iftex} csomagok szolgĂˇltatĂˇsait, Ă­gy ezek is betĂ¶ltĹ‘dnek.
FelhasznĂˇlĂˇsra kerĂĽl nĂ©hĂˇny 2021. oktĂłber 10-Ă©n bevezetett vĂˇltozĂˇs a \LaTeX\ kerneljĂ©ben, Ă­gy csak az ezutĂˇn telepĂ­tett rendszereken mĹ±kĂ¶dik megfelelĹ‘en a csomag.

\subsection{Parancsok}

\huazcmd|\az{!&lt;szĂ¶veg&gt;!}|

A \code|!&lt;szĂ¶veg&gt;!| elĂ© a megfelelĹ‘ hatĂˇrozott nĂ©velĹ‘ kerĂĽl kisbetĹ±s alakban.
Ha a \code|!&lt;szĂ¶veg&gt;!| rĂłmai szĂˇmkĂ©nt is Ă©rtelmezhetĹ‘ (pl.~\huqq{XII}), esetleg azt Ă­rĂˇsjel vagy szĂłkĂ¶z kĂ¶veti (pl.~\huqq{XII.A}), akkor a nĂ©velĹ‘ az arab megfelelĹ‘jĂ©hez igazodik.
PĂ©ldĂˇul
\begin{examplelst}
IdĂ©n \az{V.B}~osztĂˇly rendezi a farsangot.
\end{examplelst}
eredmĂ©nye \huqq{IdĂ©n az~V.B~osztĂˇly rendezi a farsangot.}.
De
\begin{examplelst}
\az{VB}, \az{V4}
\end{examplelst}
eredmĂ©nye \huqq{a~VB, a~V4} lesz, mert V utĂˇn betĹ± illetve szĂˇm kĂ¶vetkezik, ezĂ©rt nem 5-nek, hanem V betĹ±nek Ă©rtelmezi mindkĂ©t esetben.

A \code|!&lt;szĂ¶veg&gt;!| lehet szĂ¶veget tĂˇrolĂł parancs is.
PĂ©ldĂˇul
\begin{examplelst}
\newcommand{\osztaly}{V.B}
IdĂ©n \az{\osztaly}~osztĂˇly rendezi a farsangot.
\end{examplelst}
eredmĂ©nye \huqq{IdĂ©n az~V.B~osztĂˇly rendezi a farsangot.}.

A \code|!&lt;szĂ¶veg&gt;!| tartalmazhat szĂ¶vegformĂˇzĂł parancsokat is (bĹ‘vebben lĂˇsd \az{\ref{subsec-ignoralt-parancsok}}.~alszakaszban).
PĂ©ldĂˇul
\begin{examplelst}
\newcommand{\osztaly}{V.B}
IdĂ©n \az{\textbf{\osztaly}}~osztĂˇly rendezi a farsangot.
\end{examplelst}
eredmĂ©nye \huqq{IdĂ©n az~\textbf{V.B}~osztĂˇly rendezi a farsangot.}.

A \code|!&lt;szĂ¶veg&gt;!| lehet kereszthivatkozĂˇs is.
PĂ©ldĂˇul
\begin{examplelst}
\section{CĂ­m}\label{seca}
\section{CĂ­m}\label{secb}
\az{\ref{seca}}.~szakaszban,
\az{\textbf{\ref{secb}}}.~szakaszban
\end{examplelst}
eredmĂ©nye \huqq{az~1.~szakaszban, a~\textbf{2}.~szakaszban}.

Ha a \code{section} szĂˇmlĂˇlĂł kiĂ­rĂˇsa rĂłmai szĂˇmozĂˇsra van ĂˇllĂ­tva a
\begin{examplelst}
\renewcommand{\thesection}{\Roman{section}} 
\end{examplelst}
paranccsal, akkor az elĹ‘zĹ‘ kĂłd eredmĂ©nye \huqq{az I. szakaszban, a \textbf{II}. szakaszban}.

\subsubsection*{KorlĂˇtozĂˇsok}

\begin{enumerate}
\item
A \code|!&lt;szĂ¶veg&gt;!| elejĂ©n a \code|\ref|, \code|\ref*|, \code|\pageref|, \code|\pageref*|, \code|\eqref|, \code|\refeq| kereszthivatkozĂˇsokkal mĹ±kĂ¶dik helyesen.
Az \code|\eqref| az \code{amsmath}, a \code|\refeq| pedig a \code{mathtools} csomaggal van definiĂˇlva.

\item
A \code|!&lt;szĂ¶veg&gt;!| elejĂ©n a \code|\cite| jĂłl mĹ±kĂ¶dik a  \code{natbib} csomaggal Ă©s \code{bibtex} esetĂ©ben is.

A \code{biblatex} csomaggal a \code|\cite|, \code|\citeauthor|, \code|\textcite|, \code|\citeyear| akkor mĹ±kĂ¶dik jĂłl, ha a \code{style} vagy \code{citestyle} opciĂłk Ă©rtĂ©ke:

\code{numeric}\\
\code{numeric-verb}\\
\code{alphabetic}\\
\code{alphabetic-verb}\\
\code{authoryear}

Akkor is jĂłl mĹ±kĂ¶dik, ha nem adjuk meg a \code{style} illetve \code{citestyle} opciĂłk egyikĂ©t sem.

\item
A pdf vĂˇzlatfĂˇjĂˇba nem lehet \code|\az| paranccsal szĂ¶veget beilleszteni.
TehĂˇt pĂ©ldĂˇul a kĂ¶vetkezĹ‘ kĂłd nem ad helyes vĂˇzlatfĂˇt, ha \code{hyperref} vagy \code{bookmark} csomagot hasznĂˇl (bĂˇr a cĂ­m a szĂ¶vegben, fejlĂ©cben Ă©s a tartalomjegyzĂ©kben jĂłl fog megjelenni).
\begin{examplelst}
\section{...\az{\ref{sec}}...}
\end{examplelst}
A problĂ©mĂˇt a kĂ©sĹ‘bb ismertetett \code|\azsaved| illetve \code|\aznotshow| parancsokkal lehet megoldani.
\end{enumerate}

\huazcmd|\az*{!&lt;szĂ¶veg&gt;!}|

Ugyanaz mint a \code|*| nĂ©lkĂĽli esetben, de ekkor csak a nĂ©velĹ‘ kerĂĽl kiĂ­rĂˇsra.
PĂ©ldĂˇul, ha az \code{amsmath} Ă©s \code{hyperref} csomagok hasznĂˇlata mellett szeretnĂ©nk egy link nĂ©lkĂĽli egyenlethivatkozĂˇst, akkor ezt (mivel nincs \code|\eqref*| definiĂˇlva) pĂ©ldĂˇul Ă­gy tehetjĂĽk meg:
\begin{examplelst}
\begin{equation}\label{eq}
a=b
\end{equation}
\emph{LĂˇsd \textup{(\ref*{eq})} egyenletet!}
\end{examplelst}
Szebb lenne a mondat hatĂˇrozott nĂ©velĹ‘vel a kĂ©plet szĂˇma elĹ‘tt, de most nem ad feltĂ©tlenĂĽl helyes eredmĂ©nyt az
\begin{examplelst}
\az{\textup{(\ref*{eq})}}
\end{examplelst}
kĂłd, mert az elsĹ‘ karakter a \code{(} jel lesz, Ă©s nem a kĂ©plet szĂˇma.
ĂŤgy minden esetben \huqq{a} lesz a nĂ©velĹ‘.
Ezt a kĂ¶vetkezĹ‘ mĂłdon javĂ­thatjuk:
\begin{examplelst}
\az*{\ref{eq}} \textup{(\ref*{eq})}
\end{examplelst}

\huazcmd|\azv{!&lt;szĂ¶veg&gt;!}|

Ugyanaz mint az \code|\az{!&lt;szĂ¶veg&gt;!}|, de ha a \code|!&lt;szĂ¶veg&gt;!| elejĂ©n rĂłmai szĂˇmkĂ©nt Ă©rtelmezhetĹ‘ karakterek vannak, akkor a nĂ©velĹ‘ nem az arab megfelelĹ‘jĂ©hez igazodik, hanem mint egyszerĹ± karakterekhez.
PĂ©ldĂˇul
\begin{examplelst}
\renewcommand{\thesection}{\Alph{section}}
\setcounter{section}{21}
\section{CĂ­m}\label{sec}
\az{\ref{sec}}.~szakaszban, \azv{\ref{sec}}.~szakaszban
\end{examplelst}
eredmĂ©nye \huqq{az V.~szakaszban, a V.~szakaszban}, mert az elsĹ‘ esetben a V betĹ±t rĂłmai szĂˇmkĂ©nt Ă©rtelmezte, a mĂˇsodik esetben pedig nem.
Mivel most alfanumerikus szĂˇmra van beĂˇllĂ­tva a \code{section} szĂˇmlĂˇlĂł, ezĂ©rt a mĂˇsodik eset a jĂł.

\huazcmd|\azv*{!&lt;szĂ¶veg&gt;!}|

Ugyanaz mint a \code|*| nĂ©lkĂĽli esetben, de ekkor csak a nĂ©velĹ‘ kerĂĽl kiĂ­rĂˇsra.

\huazcmd|\Az{!&lt;szĂ¶veg&gt;!}|\\
\huazcmd|\Az*{!&lt;szĂ¶veg&gt;!}|\\
\huazcmd|\Azv{!&lt;szĂ¶veg&gt;!}|\\
\huazcmd|\Azv*{!&lt;szĂ¶veg&gt;!}|

Ugyanaz, mint a kis \code{a} betĹ±vel kezdĹ‘dĹ‘ parancsok, de ekkor a hatĂˇrozott nĂ©velĹ‘ nagybetĹ±vel kezdĹ‘dik, ami mondatok elejĂ©n szĂĽksĂ©ges.
PĂ©ldĂˇul
\begin{examplelst}
\section{CĂ­m}\label{sec}
\Az{\ref{sec}}.~szakaszban \dots
\end{examplelst}
eredmĂ©nye \huqq{Az 1.~szakaszban \dots}.

\huazcmd|\azsaved|

Az elĹ‘zĹ‘ parancsok bĂˇrmelyikĂ©t hasznĂˇlva, generĂˇlĂłdik egy kifejthetĹ‘ \code|\azsaved| parancs.
Ennek eredmĂ©nye az a hatĂˇrozott nĂ©velĹ‘ amelyik a szĂł elĂ© kell.

Amikor \code{hyperref} vagy \code{bookmark} csomagot hasznĂˇl, akkor (ahogyan azt korĂˇbban emlĂ­tettĂĽk) a kĂ¶vetkezĹ‘ kĂłd esetĂ©n a cĂ­m, fejlĂ©c, tartalomjegyzĂ©k rendben lesz, de a pdf vĂˇzlatfĂˇja nem:
\begin{examplelst}
\section{\Az{\ref{sec}}...}
\end{examplelst}
Ez az \code|\azsaved| paranccsal a kĂ¶vetkezĹ‘ mĂłdon oldhatĂł meg:
\begin{examplelst}
\section{\texorpdfstring {\Az*{\ref{sec}}} {\azsaved}
         \ref{sec}...}
\end{examplelst}
Ekkor a vĂˇzlatfĂˇba az
\begin{examplelst}
\azsaved \ref{sec}...
\end{examplelst}
kĂłd kerĂĽl, ami mĂˇr helyes eredmĂ©nyt ad.

\huazcmd|\aznotshow|

Az elĹ‘zĹ‘ problĂ©ma a \code|\texorpdfstring| helyett ezzel a paranccsal egyszerĹ±bben is megoldhatĂł.
Ugyanis ezt helyezve az \code|\az| (vagy bĂˇrmelyik verziĂłja) elĂ©, az eredmĂ©ny nem jelenik meg, csak az \code|\azsaved| generĂˇlĂłdik le a megfelelĹ‘ hatĂˇrozott nĂ©velĹ‘vel.
ĂŤgy
\begin{examplelst}
\aznotshow\Az{\ref{sec}}
\section{\azsaved \ref{sec}...}
\end{examplelst}
szintĂ©n helyes eredmĂ©nyt ad a vĂˇzlatfĂˇban is.

\huazcmd|\azseparator{!&lt;kĂłd&gt;!}|

Ezzel lehet megadni, hogy a hatĂˇrozott nĂ©velĹ‘ Ă©s a \code|!&lt;szĂ¶veg&gt;!| mivel legyen elvĂˇlasztva.
AlapĂ©rtelmezetten ez a tĂ¶rhetetlen normĂˇl mĂ©retĹ± szĂłkĂ¶z, ami 
\begin{examplelst}
\azseparator{~}
\end{examplelst}
mĂłdon lett beĂˇllĂ­tva.
Ha Ăˇt akarjuk ĂˇllĂ­tani pĂ©ldĂˇul tĂ¶rhetĹ‘ szĂłkĂ¶zre akkor ez 
\begin{examplelst}
\azseparator{ }
\end{examplelst}
mĂłdon tehetĹ‘ meg.

\subsection{RĂ¶vidĂ­tĂ©sek}

A \code|\ref|, \code|\ref*|, \code|\eqref|, \code|\refeq|, \code|\pageref|, \code|\pageref*|, \code|\cite| kereszthivatkozĂˇsok elĂ© nem csak az elĹ‘bbi parancsokkal tehetĂĽnk hatĂˇrozott nĂ©velĹ‘t, ugyanis mindegyiknek van egy rĂ¶vidĂ­tett egyparancsos verziĂłja is:

\huazcmd|\aref{!&lt;kulcs&gt;!}  | $\equiv$ \code|\az{\ref{!&lt;kulcs&gt;!}}|\\
\huazcmd|\aref*{!&lt;kulcs&gt;!} | $\equiv$ \code|\az{\ref*{!&lt;kulcs&gt;!}}|\\
\huazcmd|\avref{!&lt;kulcs&gt;!} | $\equiv$ \code|\azv{\ref{!&lt;kulcs&gt;!}}|\\
\huazcmd|\avref*{!&lt;kulcs&gt;!}| $\equiv$ \code|\azv{\ref*{!&lt;kulcs&gt;!}}|

\huazcmd|\aeqref{!&lt;kulcs&gt;!}  | $\equiv$ \code|\az{\eqref{!&lt;kulcs&gt;!}}|\\
\huazcmd|\aveqref{!&lt;kulcs&gt;!} | $\equiv$ \code|\azv{\eqref{!&lt;kulcs&gt;!}}|

\huazcmd|\arefeq{!&lt;kulcs&gt;!}  | $\equiv$ \code|\az{\refeq{!&lt;kulcs&gt;!}}|\\
\huazcmd|\avrefeq{!&lt;kulcs&gt;!} | $\equiv$ \code|\azv{\refeq{!&lt;kulcs&gt;!}}|

\huazcmd|\apageref{!&lt;kulcs&gt;!}  | $\equiv$ \code|\az{\pageref{!&lt;kulcs&gt;!}}|\\
\huazcmd|\apageref*{!&lt;kulcs&gt;!} | $\equiv$ \code|\az{\pageref*{!&lt;kulcs&gt;!}}|\\
\huazcmd|\avpageref{!&lt;kulcs&gt;!} | $\equiv$ \code|\azv{\pageref{!&lt;kulcs&gt;!}}|\\
\huazcmd|\avpageref*{!&lt;kulcs&gt;!}| $\equiv$ \code|\azv{\pageref*{!&lt;kulcs&gt;!}}|

\huazcmd|\acite[!&lt;szĂ¶veg&gt;!]{!&lt;kulcs1&gt;!,!&lt;kulcs2&gt;!,!...!}  | $\equiv$ \code|\az{\cite[!&lt;szĂ¶veg&gt;!]{!&lt;kulcs1&gt;!,!&lt;kulcs2&gt;!,!...!}}|\\
\huazcmd|\avcite[!&lt;szĂ¶veg&gt;!]{!&lt;kulcs1&gt;!,!&lt;kulcs2&gt;!,!...!} | $\equiv$ \code|\azv{\cite[!&lt;szĂ¶veg&gt;!]{!&lt;kulcs1&gt;!,!&lt;kulcs2&gt;!,!...!}}|

A parancsok nevĂ©ben az elsĹ‘ \code{a} betĹ± kicserĂ©lhetĹ‘ \code{A} betĹ±re.
Ekkor a hatĂˇrozott nĂ©velĹ‘ nagybetĹ±vel kezdĹ‘dik, ami mondatok elejĂ©n szĂĽksĂ©ges:

\huazcmd|\Aref \Aref* \Avref \Avref*|\\
\huazcmd|\Aeqref \Aveqref|\\
\huazcmd|\Arefeq \Avrefeq|\\
\huazcmd|\Apageref \Apageref* \Avpageref \Avpageref*|\\
\huazcmd|\Acite \Avcite|

PĂ©ldĂˇul
\begin{examplelst}
\section{CĂ­m}\label{seca}
\section{CĂ­m}\label{secb}
\Aref{seca}.~Ă©s \aref{secb}.~szakaszokban
\end{examplelst}
eredmĂ©nye \huqq{Az 1. Ă©s a 2. szakaszokban}.

\subsection{IgnorĂˇlt parancsok}\label{subsec-ignoralt-parancsok}

Amikor a \huaz\ csomag megkeresi a megfelelĹ‘ hatĂˇrozott nĂ©velĹ‘t, akkor a szĂ¶vegben a kĂ¶vetkezĹ‘ parancsokat a nem szĂ¶veget tĂˇrolĂł argumentumaikkal egyĂĽtt (ha van) figyelmen kĂ­vĂĽl hagyja:

\begin{multicols}{4}
\code|\bfseries|\\
\code|\color|\\
\code|\emph|\\
\code|\em|\\
\code|\enquote|\\
\code|\fbox|\\
\code|\fontencoding|\\
\code|\fontfamily|\\
\code|\fontseries|\\
\code|\fontshape|\\
\code|\fontsize|\\
\code|\footnotesize|\\
\code|\framebox|\\
\code|\hbox|\\
\code|\href|\\
\code|\huge|\\
\code|\Huge|\\
\code|\itshape|\\
\code|\large|\\
\code|\Large|\\
\code|\LARGE|\\
\code|\lowercase|\\
\code|\makebox|\\
\code|\MakeLowercase|\\
\code|\MakeUppercase|\\
\code|\mbox|\\
\code|\mdseries|\\
\code|\negthinspace|\\
\code|\normalfont|\\
\code|\normalsize|\\
\code|\num|\\
\code|\rmfamily|\\
\code|\scriptsize|\\
\code|\scshape|\\
\code|\selectfont|\\
\code|\sffamily|\\
\code|\slshape|\\
\code|\small|\\
\code|\sscshape|\\
\code|\swshape|\\
\code|\textbf|\\
\code|\textcolor|\\
\code|\textit|\\
\code|\textmd|\\
\code|\textnormal|\\
\code|\textqq|\\
\code|\textrm|\\
\code|\textsc|\\
\code|\textsf|\\
\code|\textsl|\\
\code|\textssc|\\
\code|\textsw|\\
\code|\texttt|\\
\code|\textulc|\\
\code|\textup|\\
\code|\tiny|\\
\code|\told|\\
\code|\ttfamily|\\
\code|\ulcshape|\\
\code|\underline|\\
\code|\uppercase|\\
\code|\upshape|\\
\code|\usefont|
\end{multicols}

Emiatt lehetsĂ©ges, hogy a kĂ¶vetkezĹ‘ kĂłdok jĂłl mĹ±kĂ¶dnek:
\begin{examplelst}
\newcommand{\osztaly}{V.B}
IdĂ©n \az{\textbf{\osztaly}}~osztĂˇly rendezi a farsangot.
\end{examplelst}

\begin{examplelst}
\section{CĂ­m}\label{sec}
\az{\footnotesize\ref{sec}}
\end{examplelst}

De ez is helyes eredmĂ©nyt ad:
\begin{examplelst}
\newcommand{\myfont}[1]{{\usefont{T1}{yv1d}{m}{n}#1}}
\newcommand{\osztaly}{V.A~osztĂˇly}
\az{\myfont{\osztaly}}
\end{examplelst}
AzĂ©rt kapunk helyes eredmĂ©nyt, mert a \code|\myfont| kifejtĂ©sĂ©ben talĂˇlhatĂł \code|\usefont| szerepel az elĹ‘zĹ‘ listĂˇban. Ha a \code|\myfont| erĹ‘s parancskĂ©nt lett volna definiĂˇlva, akkor mĂˇr nem mĹ±kĂ¶dne megfelelĹ‘en az elĹ‘zĹ‘ kĂłd (lĂˇsd kĂ©sĹ‘bb). Ebben az esetben a \code|\myfont| parancsot is fel kell venni a listĂˇra.

\huazcmd|\huazignorecmd[!&lt;opciĂł&gt;!]{!&lt;parancs&gt;!}|

Az ignorĂˇlĂł listĂˇt ezzel lehet bĹ‘vĂ­teni.
A \code|!&lt;parancs&gt;!| helyĂ©re az ignorĂˇlandĂł parancsot kell Ă­rni az argumentumai Ă©s \code{*} nĂ©lkĂĽl.
Az \code|!&lt;opciĂł&gt;!| \code{0} Ă©s \code{9} kĂ¶zĂ¶tti egĂ©sz szĂˇm lehet.
Amennyiben ezektĹ‘l eltĂ©rĹ‘ a beĂ­rt \code|!&lt;opciĂł&gt;!|, akkor erre figyelmeztet a fordĂ­tĂł.
A hasznĂˇlata hĂˇrom esetre bonthatĂł.

\paragraph{1. eset}
%
OpciĂł nĂ©lkĂĽl hasznĂˇlva, a \code|!&lt;parancs&gt;!| a nĂ©velĹ‘ megĂˇllapĂ­tĂˇsakor tĂ¶rlĹ‘dik, de az utĂˇna Ă­rt \code{*}, opciĂł vagy argumentum nem.
DeklarĂˇciĂłs parancsok esetĂ©n jĂłl hasznĂˇlhatĂł.
PĂ©ldĂˇul a \code|\tiny| parancs Ă­gy lett besorolva a listĂˇba:
\begin{examplelst}
\huazignorecmd{\tiny}
\end{examplelst}
Ugyanez alkalmazhatĂł abban az esetben is, ha a \code|!&lt;parancs&gt;!|-nak nincs csillagos verziĂłja sem opciĂłja, tovĂˇbbĂˇ az elsĹ‘ \code|{ }| jelek kĂ¶zĂ© Ă­rt argumentuma a figyelembe vett szĂ¶veg. PĂ©ldĂˇul a \code|\textrm| ilyen, ezĂ©rt Ă­gy lett besorolva:
\begin{examplelst}
\huazignorecmd{\textrm}
\end{examplelst}

A \code{shadowtext} csomag \code|\shadowtext| parancsa nincs a listĂˇban, ezĂ©rt a kĂ¶vetkezĹ‘ kĂłd eredmĂ©nye hibĂˇs lesz:
\begin{examplelst}
\newcommand{\osztaly}{X.A~osztĂˇly}
\az{\shadowtext{\osztaly}}
\end{examplelst}
A listĂˇra
\begin{examplelst}
\huazignorecmd{\shadowtext}
\end{examplelst}
mĂłdon vehetĹ‘ fel, mert a \code|\shadowtext| parancsnak sem opciĂłja sem csillagos verziĂłja nincs, tovĂˇbbĂˇ egyetlen argumentuma a szĂ¶veg.
TehĂˇt a kĂ¶vetkezĹ‘ kĂłd mĂˇr megfelelĹ‘en mĹ±kĂ¶dik:
\begin{examplelst}
\huazignorecmd{\shadowtext}
\newcommand{\osztaly}{X.A~osztĂˇly}
\az{\shadowtext{\osztaly}}
\end{examplelst}
MegjegyezzĂĽk, hogy az elĹ‘zĹ‘ eset Ă­gy is megoldhatĂł:
\begin{examplelst}
\newcommand{\osztaly}{X.A~osztĂˇly}
\az*{\osztaly}~\shadowtext{\osztaly}
\end{examplelst}
Ha a \code|\shadowtext| az \code|\osztaly| definĂ­ciĂłjĂˇban szerepel, akkor nem tudjuk megkerĂĽlni a \code|\huazignorecmd| hasznĂˇlatĂˇt az elĹ‘zĹ‘ mĂłdon:
\begin{examplelst}
\huazignorecmd{\shadowtext}
\newcommand{\osztaly}{\shadowtext{X.A~osztĂˇly}}
\az{\osztaly}
\end{examplelst}

\paragraph{2. eset}
%
Ha az \code|!&lt;opciĂł&gt;!| \code{0}, akkor a \code|!&lt;parancs&gt;!| Ă©s az utĂˇna talĂˇlhatĂł elsĹ‘ \code|{| jelig talĂˇlhatĂł kĂłdok mindegyike ignorĂˇlĂłdik a nĂ©velĹ‘ megĂˇllapĂ­tĂˇsakor.
TehĂˇt pĂ©ldĂˇul
\begin{examplelst}
\huazignorecmd[0]{\foo}
\end{examplelst}
esetĂ©n a
\begin{examplelst}
\foo{...} \foo*{...} \foo[...]{...} \foo*[...]{...}
\end{examplelst}
kĂłdokban a 
\begin{examplelst}
\foo \foo* \foo[...] \foo*[...]
\end{examplelst}
mindegyike figyelmen kĂ­vĂĽl lesz hagyva a nĂ©velĹ‘ megĂˇllapĂ­tĂˇsakor.
A \code|\makebox| pĂ©ldĂˇul
\begin{examplelst}
\huazignorecmd[0]{\makebox}
\end{examplelst}
mĂłdon lett besorolva, ezĂ©rt pĂ©ldĂˇul
\begin{examplelst}
\makebox[2cm][s]{szĂ¶veg}
\end{examplelst}
esetĂ©n a \code|\makebox[2cm][s]| rĂ©sz tĂ¶rlĹ‘dik Ă©s csak a \huqq{szĂ¶veg} lesz figyelembe vĂ©ve.


Ha a formĂˇzĂł parancs erĹ‘s, akkor a \code|\huazignorecmd| hasznĂˇlata nem kerĂĽlhetĹ‘ meg mĂ©g akkor sem, ha a listĂˇn szereplĹ‘ parancsokkal Ă©pĂĽl fel.
PĂ©ldĂˇul
\begin{examplelst}
\huazignorecmd[0]{\myfont}
\DeclareRobustCommand{\myfont}[2][cmr]
  {{\usefont{T1}{#1}{m}{n}#2}}
\renewcommand{\thesection}{\myfont[yv1d]{\arabic{section}}}
\section{CĂ­m}\label{sec}
\aref{sec}
\end{examplelst}
Ebben a pĂ©ldĂˇban nem hagyhatĂł el a \code{[0]}, mert a \code|\myfont|-nak van opciĂłja.

\paragraph{3. eset}
%
Ha az \code|!&lt;opciĂł&gt;!| \code{1} Ă©s \code{9} kĂ¶zĂ¶tti egĂ©sz szĂˇm, akkor a \code|\huazignorecmd| parancs a nĂ©velĹ‘ megĂˇllapĂ­tĂˇsa sorĂˇn  a \code|!&lt;parancs&gt;!|-ot Ă©s az utĂˇna kĂ¶vetkezĹ‘ elsĹ‘ \code|{| jelig tartĂł kĂłdokat ignorĂˇlja, tovĂˇbbĂˇ ezutĂˇn az elsĹ‘ \code|!&lt;opciĂł&gt;!| darab \code|{ }| jelek kĂ¶zĂ© Ă­rt rĂ©szeket szintĂ©n figyelmen kĂ­vĂĽl hagyja.
TehĂˇt pĂ©ldĂˇul
\begin{examplelst}
\huazignorecmd[1]{\foo}
\end{examplelst}
esetĂ©n a
\begin{examplelst}
\foo{...} \foo*{...} \foo[...]{...} \foo*[...]{...}
\end{examplelst}
kĂłdok mindegyike figyelmen kĂ­vĂĽl lesz hagyva a nĂ©velĹ‘ megĂˇllapĂ­tĂˇsakor.
PĂ©ldĂˇul a \code|\textcolor| parancs
\begin{examplelst}
\huazignorecmd[1]{\textcolor}
\end{examplelst}
mĂłdon lett a listĂˇba sorolva, Ă­gy a
\begin{examplelst}
\textcolor[RGB]{20,30,40}{szĂ¶veg}
\end{examplelst}
parancsban a 
\begin{examplelst}
\textcolor[RGB]{20,30,40}
\end{examplelst}
kĂłdrĂ©sz ignorĂˇlva lesz, Ă©s csak a ,,\code{szĂ¶veg}'' kerĂĽl vizsgĂˇlatra a nĂ©velĹ‘ megĂˇllapĂ­tĂˇsakor.
Ha a
\begin{examplelst}
\huazignorecmd[2]{\foo}
\end{examplelst}
parancsot hasznĂˇljuk, akkor a
\begin{examplelst}
\foo{...}{...}      \foo*{...}{...} 
\foo[...]{...}{...} \foo*[...]{...}{...}
\end{examplelst}
kĂłdok mindegyike figyelmen kĂ­vĂĽl lesz hagyva a nĂ©velĹ‘ megĂˇllapĂ­tĂˇsakor.
PĂ©ldĂˇul a \code|\fontsize| parancs
\begin{examplelst}
\huazignorecmd[2]{\fontsize}
\end{examplelst}
mĂłdon lett a listĂˇba sorolva, Ă­gy a
\begin{examplelst}
\fontsize{14pt}{14pt} 
\end{examplelst}
parancs figyelmen kĂ­vĂĽl lesz hagyva a nĂ©velĹ‘ megĂˇllapĂ­tĂˇsakor.

\subsection{A kereszthivatkozĂˇsok kifejthetĹ‘ verziĂłi}

Ha a szĂ¶veg elejĂ©n kereszthivatkozĂˇs van, akkor a hatĂˇrozott nĂ©velĹ‘ megĂˇllapĂ­tĂˇsa elĹ‘tt a kereszthivatkozĂˇs parancsĂˇt le kell cserĂ©lni annak kifejthetĹ‘ verziĂłjĂˇra.
A \code{refcount} csomag kĂ©t ilyen parancsot definiĂˇl:
A \code|\getrefnumber| a \code|\ref|, \code|\ref*|, \code|\eqref|, \code|\refeq| esetĂ©n
hasznĂˇlhatĂł, a \code|\getpagerefnumber| pedig a \code|\pageref| Ă©s \code|\pageref*| esetĂ©n.

\huazcmd|\huazrefcmd{!&lt;parancs&gt;!}|

Ezzel a paranccsal elĂ©rhetĹ‘, hogy a \code|!&lt;parancs&gt;!| helyĂ©re beĂ­rt parancsot Ă©s annak csillagos verziĂłjĂˇt a hatĂˇrozott nĂ©velĹ‘ megĂˇllapĂ­tĂˇsa sorĂˇn a \code|\getrefnumber| paranccsal helyettesĂ­tse.

A \code|\ref|, \code|\ref*|, \code|\eqref|, \code|\refeq| parancsok Ă­gy lettek besorolva a \huaz\ csomagban:
\begin{examplelst}
\huazrefcmd{\ref}
\huazrefcmd{\eqref}
\huazrefcmd{\refeq}
\end{examplelst}
Ezzel mĂˇr az \code|\eqref*| Ă©s \code|\refeq*| is mĹ±kĂ¶dne, de ezek a csillagos verziĂłk nincsenek definiĂˇlva a csillag nĂ©lkĂĽli verziĂłkat definiĂˇlĂł \code{amsmath} illetve \code{mathtools} csomagokban. Ezt mi is pĂłtolhatjuk, amire \aref{subsec-eqref}.~alszakaszban lĂˇthatunk megoldĂˇst.

\huazcmd|\huazpagerefcmd{!&lt;parancs&gt;!}|

Ezzel a paranccsal elĂ©rhetĹ‘, hogy a \code|!&lt;parancs&gt;!| helyĂ©re beĂ­rt parancsot Ă©s annak csillagos verziĂłjĂˇt a hatĂˇrozott nĂ©velĹ‘ megĂˇllapĂ­tĂˇsa sorĂˇn a \code|\getpagerefnumber| paranccsal helyettesĂ­tse.

A \code|\pageref| Ă©s \code|\pageref*| parancsok Ă­gy lettek besorolva a \huaz\ csomagban:
\begin{examplelst}
\huazrefcmd{\pageref}
\end{examplelst}

Ezekre lĂˇthatunk egy alkalmazĂˇst \aref{subsec-autoref}.~alszakaszban.

\subsection{Az \texttt{\textbackslash autoref} Ă©s \texttt{\textbackslash autopageref} parancsok}\label{subsec-autoref}

Ezeket a parancsokat a \code{hyperref} csomag definiĂˇlja.
Ezekkel hivatkozva egy cĂ­mkĂ©re, nem csak a sorszĂˇm, hanem a sorszĂˇmozott egysĂ©g neve (szakasz, alszakasz, oldal, stb.) is megjelenik link formĂˇjĂˇban.
Ezeknek lĂ©teznek csillagos verziĂłik is, melyeknek ugyanaz a hatĂˇsuk, de nem generĂˇlnak linket.

Magyar nyelvĹ± dokumentumokban nem lehet kĂ¶zvetlenĂĽl alkalmazni, mert az angol szabĂˇly szerint \huqq{1.~szakasz} helyett \huqq{szakasz~1} lesz az eredmĂ©nye a kĂ¶vetkezĹ‘nek:
\begin{examplelst}
\section{CĂ­m}\label{sec}
\autoref*{sec}
\end{examplelst}
A hasznĂˇlatĂˇhoz elĹ‘szĂ¶r magyarosĂ­tani kell a kĂ¶vetkezĹ‘ kĂłddal a \code{hyperref} betĂ¶ltĂ©se utĂˇn a preambulumban:
\begin{examplelst}
\usepackage{regexpatch}
\makeatletter
\xpatchcmd{\HyRef@autosetref}{\HyRef@currentHtag}{}{}{}
\xpatchcmd{\HyRef@autosetref}{\null}
          {\null.~\HyRef@currentHtag}{}{}
\xpatchcmd*{\HyRef@testreftype}{~}{}{}{}
\makeatother
\RenewDocumentCommand{\autopageref}{sm}{%
  \IfBooleanTF{#1}
    {\pageref*{#2}.~oldal}
    {\hyperref[{#2}]{\pageref*{#2}.~oldal}}}
\end{examplelst}
EzutĂˇn mĂˇr \huqq{1.~szakasz} lesz az eredmĂ©ny.

Ha az Ă­gy mĂłdosĂ­tott \code|\autoref|, \code|\autoref*|, \code|\autopageref|, \code|\autopageref*| parancsokhoz automatikus hatĂˇrozott nĂ©velĹ‘t szeretnĂ©nk, akkor Ă­rjuk be a kĂ¶vetkezĹ‘ket a \huaz\ betĂ¶ltĂ©se utĂˇn:
\begin{examplelst}
\huazrefcmd{\autoref}
\huazpagerefcmd{\autopageref}
\end{examplelst}
EzutĂˇn a kĂ¶vetkezĹ‘ kĂłd eredmĂ©nye \huqq{Az 1. szakasz az 1. oldalon kezdĹ‘dik.} lesz:
\begin{examplelst}
\section{CĂ­m}\label{sec}
\Az{\autoref*{sec}} \az{\autopageref*{sec}on} kezdĹ‘dik.
\end{examplelst}

\subsection{Az \texttt{\textbackslash eqref*} Ă©s \texttt{\textbackslash refeq*} parancsok}\label{subsec-eqref}

A \code|\ref| Ă©s \code|\pageref| parancsoknak definiĂˇlt a csillagos verziĂłjuk is, amely alapesetben nem kĂĽlĂ¶nbĂ¶zik a normĂˇl verziĂłtĂłl, de a \code{hyperref} csomaggal hasznĂˇlva a csillag nĂ©lkĂĽli verziĂł linket generĂˇl, mĂ­g a csillagos nem.

Az \code{amsmath} csomag Ăˇltal definiĂˇlt \code|\eqref| a \code{hyperref} csomaggal egyĂĽtt hasznĂˇlva szintĂ©n generĂˇl linket, de ennek nincs definiĂˇlva csillagos verziĂłja, Ă­gy ekkor a link nĂ©lkĂĽli verziĂł nem Ă©rhetĹ‘ el kĂ¶zvetlenĂĽl.
TovĂˇbbi gond az ilyen link nĂ©lkĂĽli egyenlethivatkozĂˇs elĹ‘tti automatikus nĂ©velĹ‘ megadĂˇsa.

NĂ©gy lehetsĂ©ges megoldĂˇst mutatunk.

\begin{enumerate}
\item
A \code{NoHyper} kĂ¶rnyezet hasznĂˇlatĂˇval:
\begin{examplelst}
\begin{equation}\label{eq}
a=b
\end{equation}
\emph{LĂˇsd \begin{NoHyper}\aeqref{eq}\end{NoHyper}
      egyenletet!}
\end{examplelst}

\item
Az \code|\az*| parancs hasznĂˇlatĂˇval:
\begin{examplelst}
\begin{equation}\label{eq}
a=b
\end{equation}
\emph{LĂˇsd \az*{\ref{eq}} \textup{(\ref*{eq})}
      egyenletet!}
\end{examplelst}

\item
Az \code|\eqrefstyle| parancs definiĂˇlĂˇsĂˇval Ă©s a \code|\huazignorecmd| paranccsal, amely az elĹ‘zĹ‘nek egy kĂ©nyelmesebben hasznĂˇlhatĂł verziĂłja:
\begin{examplelst}
\makeatletter
\newcommand{\eqrefstyle}[1]{\textup{\tagform@{#1}}}
\makeatother
\huazignorecmd{\eqrefstyle}

\begin{equation}\label{eq}
a=b
\end{equation}
\emph{LĂˇsd \az{\eqrefstyle{\ref*{eq}}} egyenletet!}
\end{examplelst}

\item
Ebben az esetben definiĂˇljuk az \code|\eqref| csillagos verziĂłjĂˇt (az \code{amsmath} betĂ¶ltĂ©se utĂˇn), amely nem generĂˇl linket a \code{hyperref} csomaggal egyĂĽtt hasznĂˇlva:
\begin{examplelst}
\makeatletter
\DeclareDocumentCommand{\eqref}{ s m }{%
  \textup{\tagform@{%
    \IfBooleanTF{#1}{\ref*{#2}}{\ref{#2}}%
  }}%
}
\makeatother
\end{examplelst}
EzutĂˇn a
\begin{examplelst}
\begin{equation}\label{eq}
a=b
\end{equation}
\emph{LĂˇsd \az{\eqref*{eq}} egyenletet!}
\end{examplelst}
kĂłd helyes eredmĂ©nyt ad, mert a \huaz\ csomagban nem csak az \code|\eqref|, hanem az \code|\eqref*| is a kifejthetĹ‘ \code|\getrefnumber| parancsra lesz kicserĂ©lve a hatĂˇrozott nĂ©velĹ‘ meghatĂˇrozĂˇsĂˇnĂˇl.
\end{enumerate}

Ugyanez a problĂ©ma a \code{mathtools} csomag Ăˇltal definiĂˇlt \code|\refeq| Ă©s a \code{hyperref} csomag egyĂĽttes hasznĂˇlata esetĂ©ben.

Az elĹ‘zĹ‘ nĂ©gy megoldĂˇs mindegyikĂ©t lehet alkalmazni megfelelĹ‘ mĂłdosĂ­tĂˇsokkal:
\begin{enumerate}
\item
A \code{NoHyper} kĂ¶rnyezet hasznĂˇlatĂˇval:
\begin{examplelst}
\begin{equation}\label{eq}
a=b
\end{equation}
\emph{LĂˇsd \begin{NoHyper}\arefeq{eq}\end{NoHyper}
      egyenletet!}
\end{examplelst}

\item
Az \code|\az*| parancs hasznĂˇlatĂˇval:
\begin{examplelst}
\begin{equation}\label{eq}
a=b
\end{equation}
\emph{LĂˇsd \az*{\ref{eq}} \textup{\ref*{eq}} egyenletet!}
\end{examplelst}

\item
A \code|\refeqstyle| parancs definiĂˇlĂˇsĂˇval:
\begin{examplelst}
\newcommand{\refeqstyle}[1]{\textup{#1}}

\begin{equation}\label{eq}
a=b
\end{equation}
\emph{LĂˇsd \az{\refeqstyle{\ref*{eq}}} egyenletet!}
\end{examplelst}
Itt nincs szĂĽksĂ©g a \code|\huazignorecmd{\refeqstyle}| hasznĂˇlatĂˇra.

\item
A \code|\refeq*| parancs definiĂˇlĂˇsĂˇval:
\begin{examplelst}
\DeclareDocumentCommand{\refeq}{ s m }{%
  \textup{%
    \IfBooleanTF{#1}{\ref*{#2}}{\ref{#2}}%
  }%
}
\end{examplelst}
EzutĂˇn a
\begin{examplelst}
\begin{equation}\label{eq}
a=b
\end{equation}
\emph{LĂˇsd \az{\refeq*{eq}} egyenletet!}
\end{examplelst}
kĂłd helyes eredmĂ©nyt ad, mert a \huaz\ csomagban nem csak a \code|\refeq|, hanem a \code|\refeq*| is a kifejthetĹ‘ \code|\getrefnumber| parancsra lesz kicserĂ©lve a hatĂˇrozott nĂ©velĹ‘ meghatĂˇrozĂˇsĂˇnĂˇl.
\end{enumerate}

\subsection{Parancsok ĂˇtdefiniĂˇlĂˇsa a hatĂˇrozott nĂ©velĹ‘ megĂˇllapĂ­tĂˇsakor}

A \code|\huazignorecmd|, \code|\huazrefcmd| Ă©s \code|\huazpagerefcmd| parancsok is a cĂ­mben szereplĹ‘ funkciĂłt lĂˇtjĂˇk el, de speciĂˇlis esetekben.
Ezek ĂˇltalĂˇnosĂ­tott verziĂłja a kĂ¶vetkezĹ‘ parancs:

\huazcmd|\huazdefcmd{!&lt;ĂˇtdefiniĂˇlĂł kĂłd&gt;!}|

Az \code|!&lt;ĂˇtdefiniĂˇlĂł kĂłd&gt;!| helyĂ©re egy parancsnak azt a definĂ­ciĂłjĂˇt kell Ă­rni, amelynek a hatĂˇrozott nĂ©velĹ‘ megĂˇllapĂ­tĂˇsa sorĂˇn kell Ă©rvĂ©nyesĂĽlnie.
Felsorolunk nĂ©hĂˇny kĂłdpĂˇrt, melyek ekvivalensek egymĂˇssal:
\begin{examplelst}
\huazignorecmd{\tiny}
\huazdefcmd{\def\tiny{}}
\end{examplelst}

\begin{examplelst}
\huazignorecmd[0]{\makebox}
\huazdefcmd{\def\makebox#1#{}}
\end{examplelst}

\begin{examplelst}
\huazignorecmd[1]{\textcolor}
\huazdefcmd{\def\textcolor#1#{\@gobble}}
\end{examplelst}

\begin{examplelst}
\huazrefcmd{\ref}
\huazdefcmd{\def\ref#1#{\getrefnumber}}
\end{examplelst}

AlkalmazĂˇskĂ©nt tekintsĂĽk a kĂ¶vetkezĹ‘ kĂłdot, amely hibĂˇval fog fordulni:
\begin{examplelst}
\newcommand{\tananyag}{\LaTeX\ alapjai}
A mai Ăłra anyaga \az{\tananyag}.
\end{examplelst}
A megfelelĹ‘ eredmĂ©nyhez a \code|\LaTeX| parancsot Ăˇt kell definiĂˇlni a nĂ©velĹ‘ megĂˇllapĂ­tĂˇsakor:
\begin{examplelst}
\huazdefcmd{\def\LaTeX{latex}}
\newcommand{\tananyag}{\LaTeX\ alapjai}
A mai Ăłra anyaga \az{\tananyag}.
\end{examplelst}
Az eredmĂ©ny \huqq{A mai Ăłra anyaga a \LaTeX.} lesz.
\end{document}</pre></body></html>